Nyári nyitvatartás
Nyitó oldali csempék
![Getting a library card](/documents/56469078/56470357/Ajt%C3%B3+beiratkoz%C3%A1s.jpg/88927c7c-1322-aae4-0eb8-23fd993f96e8?t=1596715668564)
![Collections](/documents/56469078/56470357/gyujtemenyek.jpg/78fce74f-8f36-99db-392b-63707ec77db3?t=1614174821716)
![Catalogue](/documents/56469078/56470357/katalogus2.jpg/2c881054-8c5a-a011-f289-921f326086c0?t=1614176591487)
![Reference Services](/documents/56469078/56470357/olvaso-gyujtemeny.jpg/37c9670a-9fad-887b-97b9-c447f136750b?t=1669807474405)
![Using the library](/documents/56469078/56470357/Szakt%C3%A1j%C3%A9koztat%C3%A1s.png/b4b6bcb5-8f94-0fec-11a9-b66282071509?t=1596715659426)
![Electronic resources](/documents/56469078/56470357/e-forrasok.jpg/bf33840c-42fc-7ef2-259c-50c297786900?t=1614174933457)
Asset Publisher
Az Országgyűlési Könyvtár kiemelt hangsúlyt helyez a főgyűjtőköri tudományterületekkel (jogtudomány, politikatudomány, történelem), a nemzetközi szervezetekkel (ENSZ, EU), valamint a külföldi parlamentek működésével kapcsolatos friss külföldi szakirodalom minél szélesebb körű beszerzésére.
Rovatunkban szeretnénk az olvasók, a kutatók figyelmébe ajánlani a 2019-ben beszerzett külföldi könyveink közül néhány olyat, amelyek minden bizonnyal számot tarthatnak az e tudományterületekkel foglalkozók érdeklődésére. Ezúttal politikatudományi témájú köteteink közül ismerhetnek meg néhányat. A könyvek bibliográfiai adatait a borítóképre kattintva tekinthetik meg.
Arthur Stockwin – Kweku Ampiah: Rethinking Japan: the politics of contested nationalism. Lanham: Lexington Books, 2017. xi, 299 p. (New studies in modern Japan)
Arthur Stockwin oxfordi politológus professzor, a japán bel- és külpolitika elismert szakértője legújabb, a távol-keleti ország politikai viszonyairól – leeds-i egyetemi kollégájával, Kweku Ampiah-val közösen – írt könyvében a 2012 óta eltelt időszakot veszi górcső alá. Ebben az évben került ismét kormányra az 1955 és 1993, illetve 1996 és 2009 között folyamatosan hatalmon lévő konzervatív néppárt, a Liberális Demokrata Párt. A szakirodalom az 1955-től az első kormányváltásig tartó időszakot „1955-ös rendszernek”, az 1993-as és a 2012-es választások közötti, koalíciós kormányok jellemezte periódust pedig – az ebben az évben megalkotott új választási rendszer után – „1994-es rendszernek” nevezi. Stockwin megítélése szerint a 2012-es választás és a tavaly lemondott Abe Sinzó hatalomra kerülése egy újabb politikatörténeti korszak, a „2012-es rendszer” kezdetét jelentette Japánban. Míg a 2012-t megelőző hat évben ugyanennyi politikus őrlődött fel a kormány fejeként, addig Abe erős vezetőként fellépve Japán leghosszabb ideig hivatalban lévő miniszterelnökévé tudott válni. Rég nem látott egységet volt képes teremteni az egyébként rengeteg frakció kényes egyensúlyára épülő kormánypártban. A japán politikai kultúrában viszonylag szokatlan módon markáns víziót képviselt, amelyet hivatali ideje alatt eltökélten igyekezett végrehajtani. E három aspektus tekintetében a sokáig sajátos politikai rendszerrel bíró Japán az utóbbi időben közelebb került a többi fejlett demokráciához. Stockwin és Ampiah ezt az új rendszert vizsgálja meg behatóan, olyan kérdéseket járva körül, mint Abe alkotmánymódosítási terve, kormányának viszonya a japán nemzeti identitáshoz, a szaksajtóban saját nevet (Abenomics) kapó gazdaságpolitikája, vagy az ország új kapcsolata Kínával.
Rupal N. Mehta: Delaying Doomsday: the politics of nuclear reversal. New York: Oxford University Press, 2020. xv, 243 p. (Bridging the gap)
Az University of Nebraska-Lincoln Államtudományi Tanszékének oktatója, politológus, az egyetem Nemzeti Stratégiai Kutatóintézetének vezető munkatársa az elmúlt években több projektet irányított a tömegpusztító fegyverek, első sorban a nukleáris fegyverkezés, illetve az ezzel kapcsolatos nemzetközi, nagyhatalmi reakciók, lépések, lehetséges megoldások kutatása céljából.
Új könyve a nukleáris fegyverek elterjedését, valamint e törekvések megakadályozásának lehetséges módozatait vizsgálja. A kötet azoknak az országoknak a „viselkedését” veszi górcső alá, amelyek elindultak a nukleáris fegyverek beszerzése, esetleg saját fegyverek előállítása útján, viszont rövid időn belül leállították atomprogramjukat, felhagytak korábbi törekvéseikkel. A szerző alapos elemzéssel mutatja be a nagyhatalmak, leginkább az Egyesült Államok, illetve a nemzetközi közösség diplomáciai lépéseit, az érintett országokkal szemben alkalmazott tárgyalástechnikai megoldásokat. Érvelése szerint a maximális nyomásgyakorlás, a kizárólagos katonai fenyegetés, a gazdasági büntetőeszközök, a szankciók különböző formáinak beígért alkalmazása még soha nem járt sikerrel. Célravezető, alternatív megoldásként egyfajta „egyensúlyt” ajánl a már korábban is alkalmazott mechanizmus mellett a „jutalmazás” eszközeinek felhasználása révén. A katonai erő „árnyékában” ígért pozitív és negatív ösztönzők hatékonyabbak a kérdéses állam, államok jobb belátásra bírása érdekében. A nemzetközi színtéren hitelesen fellépő Egyesült Államok, valamint a nemzetközi közösség, amely megfelelő biztonsági garanciákat képes nyújtani a nukleáris ambíciókkal rendelkező országok számára igenis el tudja érni közvetett politikai célját, nevezetesen az atomfegyver-programok feladását. A nukleáris arzenálról történő lemondás történelmileg szisztematikusan feltáró kvantitatív elemzései mellett a könyv három beható, részletes esttanulmányt foglal magában, összehasonlítva az indiai, iráni és az észak-koreai atomprogramokat, vezető diplomatákkal, külpolitikai szakértőkkel készített interjúk, valamint levéltári adatok felhasználásával.
Alexander Lee: Machiavelli: his life and times. London: Picador, 2020. xxii, 762 p., [16] t.
A brit történész, politológus, a University of Warwick kutatója rendkívül alapos, tengernyi forrást felhasználó kötetében új megvilágításban láttatja Firenze szülöttjét, a kora újkor legnagyobb hatású politikai gondolkodóját.
Niccolo Machiavelli (1469-1527) apja jogtudós és ismert ügyvéd volt, afféle módosabb polgár. Nem állt ugyan gazdag ember hírében, de azért szülővárosuk közelében volt egy kis földbirtoka. Költséges szenvedélye volt ugyanakkor a könyvek módszeres gyűjtése. A nyomtatás új szenzáció volt, hisz Gutenberg mester 25 évvel Machiavelli születése előtt találta fel a könyvnyomtatást. A könyvek tehát még igen drágák voltak, és a firenzei jogász a legelső könyvgyűjtők közé tartozott. A fiú úgyszintén jogot tanult, egy ideig ügyvédkedett is. Ifjúkorától olvasta az otthon található könyveket: költészetet, a Bibliát, kalandos lovagregényeket, jogi szakmunkákat. Egyetemi évei után hamar megbecsült tanácsadóvá vált, miközben családja könyvtára révén páratlan műveltségre tett szert. 29 éves fővel a köztársaságot kormányzó Tízek Tanácsának a titkára lett, mellékesen az úgynevezett második kancellária vezetője, vagyis Firenze egyik kormányzó tekintélye. Hivatalához tartozott a diplomácia és a hadsereg szervezete is. Tizenhárom évnyi főhivatali tevékenysége alatt huszonhárom alkalommal járt követként királyoknál, fejedelmeknél, két ízben a német császárnál is. Az írás ugyanolyan gyönyörködtető szórakozása volt, mint a politika, a tanácsadás akár diplomáciai, akár szerelmi ügyekben, vagy az ókori latin történetírók műveinek olvasása és értelmezése.
Alexander Lee remek, részletgazdag monográfiája erről a reformer, újító zseniről szól, a bölcsőtől a sírig végig kísérve pályafutását, színes, kalandos életét. A „Mester”, aki elképzeléseivel megújította a korabeli politikai gondolkodást, elválasztotta egymástól a morált és a politikát, viszont a politikai elméletet és gyakorlatot szerves egységgé tudta kovácsolni, e kiváló életrajzban igazi, hús-vér emberként is megjelenik.
Egy lenyűgöző személyiség bontakozik ki az olvasó előtt, nem csupán, mint az újkori politikatudomány megteremtője, hanem „kalandjaival”, bizarr szokásaival, szabadosságával (a női nem nagy rajongójaként) együtt, mint remek versek, színművek, vígjátékok, komédiák szerzője egyaránt.
Routledge handbook of Korean politics and public administration. Abingdon; New York: Routledge, 2020. xvi, 511 p.
A két dél-koreai politológus professzor által szerkesztett terjedelmes kézikönyv arra vállalkozik, hogy az ország vezetésével, szakpolitikai irányvonalával és nemzetközi kapcsolataival összefüggő valamennyi kérdést lefedje. Olyan területeket jár körül, mint Dél-Korea politikai pártjai, a parlamenti választások, a kormányzati rendszer, a közigazgatás, a külkapcsolatok, valamint a jelenleg az országban követett gazdaság-, társadalom- és környezetpolitika. A Routledge kézikönyvek sorozatba tartozó kötet a dél-koreai politikáról idegen nyelven íródott kevés mű közül a legfrissebb.
The Oxford handbook of Spanish politics. New York: Oxford University Press, 2020. xix, 744 p.
A világ egyik legnagyobb és egyben leghíresebb egyetemi kiadója gondozásában jelent meg a spanyol politika első átfogó elemzése, amely az 1970-es évek közepén kezdődött demokratikus átmenettől egészen napjainkig nyújt betekintést az ország politikai működésébe. A kötet közel 50, nemzetközileg elismert politikatudós, kutató, egyetemi oktató tanulmányát tartalmazza. A kézikönyv egyik legnagyobb erőssége, hogy a szerzők mélyreható ismeretanyagot kínálnak Spanyolország politikatörténetéből az 1939-től 1975-ben bekövetkezett haláláig teljhatalommal rendelkező vezető, Francisco Franco utáni évtizedekről. A kötet másik erőssége, hogy naprakész és árnyalt képet tár az olvasó elé a demokratikus intézményrendszer kiépítéséről, működéséről, illetve a politikai élet vezetői, valamint a társadalom előtt álló kihívásokról.
A szerzők alapos, gondos munkával adnak áttekintést a pártrendszer működéséről, a választási rendszerről, választásokról, a választói magatartás módosulásairól. A politikai döntéshozatal mechanizmusa – országos, ill. régiós szinten – az érdekcsoportok, a szakszervezetek szerepvállalása éppúgy nem kerüli el a kutatók figyelmét, mint a társadalmi mozgalmak, a migrációs politika, a nemzeti és regionális identitások vizsgálata. A kiadvány külön fejezetet szentel a jóléti állam, a társadalmi egyenlőtlenségek kérdésének is, különös tekintettel a 2008-as világgazdasági válság okozta spanyolországi recesszió hatásainak elemzése kapcsán. Az ország oktatáspolitikája, külpolitikája, védelem- és biztonságpolitikája éppúgy hangsúlyosan szerepel a kötetben, mint a baszkföldi vagy a katalán autonómia összetett és bonyolult kérdésköre.
Ez a kiváló összefoglaló különleges abból a szempontból is, hogy az egyes nagyobb témaköröket nem pusztán egyedi, „spanyol specifikus” nézőpontból szemléli, hanem széleskörű európai kitekintés biztosít az olvasó számára.
Florian Schneider: China's digital nationalism. New York: Oxford University Press, 2018. xxi, 291 p. (Oxford studies in digital politics)
Florian Schneider, a Leideni Egyetem oktatója könyvében egy régi gondolat, a nemzeti eszme és egy modern eszközrendszer, a digitális világ interakcióját vizsgálja Kínában, egy olyan országban, amelyben más-más okból mindkettő elterjedtsége és befolyása növekszik. Górcső alá veszi, hogy a kínai elit és társadalom múlthoz való viszonya hogyan jelenik meg napjainkban az internetes keresőrendszerek működésében, az online enciklopédiák felületein, weboldalakon, fórumokon és közösségi hálókon. Mindebből általános következtetéseket von le arra nézve, ahogyan a nemzetállamok a 21. század meghatározó platformjához igazítják jellegadó eszméjüket. A kötet érdemes mindazok figyelmére, akik érdeklődnek az internet és a politika, illetve az internet és a közösségi identitások kölcsönhatásai iránt.
![Crest](https://konyvtar.parlament.hu/o/ogyk-theme/images/footer_crest.png)