Nyári nyitvatartás
Nyitó oldali csempék
![Beiratkozás](/documents/56469078/56470357/Ajt%C3%B3+beiratkoz%C3%A1s.jpg/88927c7c-1322-aae4-0eb8-23fd993f96e8?t=1596715668564)
![A könyvtár állománya](/documents/56469078/56470357/gyujtemenyek.jpg/78fce74f-8f36-99db-392b-63707ec77db3?t=1614174821716)
![Katalógus](/documents/56469078/56470357/katalogus2.jpg/2c881054-8c5a-a011-f289-921f326086c0?t=1614176591487)
![Gyűjtemények](/documents/56469078/56470357/olvaso-gyujtemeny.jpg/37c9670a-9fad-887b-97b9-c447f136750b?t=1669807474405)
![Könyvtárhasználat](/documents/56469078/56470357/Szakt%C3%A1j%C3%A9koztat%C3%A1s.png/b4b6bcb5-8f94-0fec-11a9-b66282071509?t=1596715659426)
![Elektronikus források](/documents/56469078/56470357/e-forrasok.jpg/bf33840c-42fc-7ef2-259c-50c297786900?t=1614174933457)
Tartalom megjelenítő
Az írásunk címében említett mű[1] szerzője Johan Huizinga (1872. december 7. – 1945. február 1.) a valaha élt talán legismertebb holland történész volt, akit a szakma a modern művelődéstörténet egyik megalapozójaként tart számon.
Groningenben, értelmiségi családban látta meg a napvilágot. Szülővárosa egyetemének bölcsészkarán tanult történelmet, nyelvészetet, keleti nyelveket, köztük szanszkritot, végül 1897-ben lett a holland nyelv-és irodalomtudomány doktora.[2] A huszadik század első éveiben fordult figyelme a középkori történelem felé, 1905-ben Groningenben, majd 1915-ben a Leideni Egyetemen lett a történelem professzora, utóbbi posztját egészen 1942-ig megtartotta.[3] 1916-ban a Holland Királyi Tudományos Akadémia tagjává választották. Posztjáról 1942-ben, egyik tanártársa elbocsátása elleni tiltakozásul mondott le, számos kollégájával egyetemben, amit a német megszálló hatóságok lázadásként értékeltek, és az összes résztvevőt letartóztatták. Huizingát néhány hónappal később szabadon bocsátották, de egyetemi tanári működését természetesen nem folytathatta, sőt Leiden városából is kitiltották.[4] Hollandia felszabadulását már nem érhette meg, 1945. február elsején elhunyt.
Johan Huizinga
Munkássága szerteágazó: írt történelemfilozófiai, kultúrfilozófiai jellegű munkákat[5], továbbá monográfiát Rotterdami Erasmusról[6], Hollandia 17. századi kultúrájáról[7] vagy Amerika történelméről, de kétségkívül legismertebb munkája a Középkor alkonya[8], amely a főleg késő középkori burgundi udvari kultúra történetének ismertetésén és jellegzetességeinek elemzésén keresztül a kulturális folyamatok általános törvényszerűségeit próbálta bemutatni.
Huizinga komoly hatással volt számos magyar íróra, irodalmárra, történészre, egyebek között Szerb Antalra[9], Cs. Szabó Lászlóra[10], Halász Gáborra, Passuth Lászlóra, Bóka Lászlóra, Kerényi Károlyra és Gogolák Lajosra.[11] Szerb Antal fordította Huizinga legismertebb munkáját, a Középkor alkonyát. Pontosabban a hagyomány szerint mindenképpen, ám egyes kutatók szerint elképzelhető, hogy csak részben fordította Szerb, illetve ő fésülhette össze az elkészült szövegeket, ám hitelt érdemlően bizonyítani e teóriát ennyi év távlatából már nem lehet.[12] Huizinga életműve napjainkban sem merült feledésbe, ezt bizonyítja többek között az is, hogy a láthatáron van a Középkor alkonya új fordításának megjelenése.[13]
Johan Huizinga: Neutraliteit en vrijheid, waarheid en beschaving, 1939
OGYK elérhetőség: C4/6218
A Neutraliteit en vrijheid, waarheid en beschaving[14] című, mindössze 26 oldalas kötet egy 1939. november 19-én, rádióadásban elhangzott előadás kibővített változata, amelyet még ugyanabban az évben, Haarlem városában jelentetett meg a H.D. Tjeenk Willink & Zoon N.V. nevű kiadó. A szöveg tárgya, illetve megszületésének oka a második világháború kitörése, illetve ezzel összefüggésben a semleges államok helyzete. Huizinga az első oldalon felidézi Roosevelt amerikai elnök 1939 szeptemberének első napjaiban tett hivatalos bejelentését, amelyben kinyilvánította az Amerikai Egyesült Államok semlegességét. Ugyanebben a beszédében Roosevelt különbséget tett az Amerikai Egyesült Államok és az egyes állampolgárok mint autonóm személyek semlegessége között: azaz attól, hogy az állam hivatalosan semleges, nem kötelezheti az egyes állampolgárokat a véleményüket illetően ugyanerre. A szerző véleménye szerint a szabadság ügyét illetően ez utóbbi különbségtétel az állam és a lelkiismeret semlegessége között nagy szolgálatot tett az egész világ számára.[15]
A szabadság ügye kulcsfontosságú, mivel eleve annak korlátozása vagy teljes elnyomása volt az egyik fő oka a második világháború kitörésének.[16] Ugyanakkor Huizinga úgy látta, hogy amíg a fegyveres erőszak tombol világszerte, addig elkerülhetetlen, hogy az állam – több-kevesebb sikerrel – ne gátolja a véleménynyilvánítás szabadságát: egy magát semlegesnek nyilvánító állam az állampolgárok minden olyan tettét, amely a semlegesség ügyének árthat, figyelemmel fogja követni.[17] A fentebbi ellentétek tompításának érdekében a semlegességet választó államoknak kiváló lehetősége nyílik arra, hogy a „szabadság és az igazság” ügyét szolgálják, például azzal, hogy segítik a sajtót abban, hogy minden álláspontot be tudjon mutatni.[18] Továbbá, az igazság védelme közös feladata az adott államoknak és az egyéneknek.[19] A szerző szerint alapvető probléma volt Európában a valóság iránti igény, illetve az erkölcsiség már elfogadott normáinak feláldozása. Ennek pedig egyik oka véleménye szerint a „hipernacionalizmus”, amely a 19. századtól kezdve fokozatosan vált „napjaink pestisévé”.[20] Sikerülni fog-e ebből a nihilizmusból és válságból kilábalni, nem fogunk-e csődöt mondani a „regeneráció” során? – teszi fel a kérdést írása végén Huizinga.[21]
A Neutraliteit en vrijheid, waarheid en beschaving könyvtárunk külső raktárában található meg, C4/6218-as jelzet alatt.
Felhasznált irodalom
Balogh Tamás: Mélyenszántó Gondolat és Hűséges Megemlékezés. Johan Huizinga és Szerb Antal Huizinga-monográfiájáról. In: Balogh Tamás: A holland látóhatár. Budapest, Typotex, 2009. p. 43-65.
Csé E.-ről. Cs. Szabó László főiskolai előadásai Erasmusról (1946/47). In: Huizinga Noster. In: Huizinga Noster : filológiai tanulmányok J. Huizinga magyar recepciójáról / Balogh Tamás. Budapest: Károli Gáspár Református Egyetem: L'Harmattan, 2017. 146, [6] p. (Károli könyvek. Németalföldi Műhely, Monográfia). p. 123-140. OGYK-jelzet: 916.139
Huizinga – újratöltve (Beszélgetés Balogh Tamással A középkor alkonya új magyar fordításáról) Monostori Tibor interjúja, 2021.02.25. In: 1749.hu (https://1749.hu/flow/interju/huizinga-ujratoltve-interju-balogh-tamassal-a-kozepkor-alkonya-uj-magyar-forditasarol.html) Letöltés ideje: 2021.12.06.
Huizinga és „A világirodalom története”. In: Huizinga magyar barátai: Johan Huizinga magyar recepciója a harmincas-negyvenes években: tanulmányok / Balogh Tamás. Budapest: Eötvös Loránd Tudományegyetem Eötvös K., cop. 2002. 161, [2] p. p. 95-110. OGYK-jelzet: 580.270
Huizinga Noster. In: Huizinga Noster: filológiai tanulmányok J. Huizinga magyar recepciójáról / Balogh Tamás. Budapest: Károli Gáspár Református Egyetem: L'Harmattan, 2017. 146, [6] p. (Károli könyvek. Németalföldi Műhely, Monográfia). p. 9-19. OGYK-jelzet: 916.139
Huizinga, Johan (1872-1945). In: Biografisch Woordenboek van Nederland (http://resources.huygens.knaw.nl/bwn1880-2000/lemmata/bwn1/huizinga) Letöltés ideje: 2021.12.03.
Neutraliteit en vrijheid, waarheid en beschaving / Huizinga, J.. Haarlem: H. D. T. Willink, 1939. 26 p. OGYK-jelzet: C4/6218
Utam a históriához. In: Hogyan határozza meg a történelem a jelent? : válogatott írások (1915-1943) / Huizinga, Johan. [Budapest]: Typotex, [2015]. p. 202-242.
[1] Neutraliteit en vrijheid, waarheid en beschaving / Huizinga, J.. Haarlem: H. D. T. Willink, 1939. 26 p. OGYK-jelzet: C4/6218 Az alábbi linken megtalálható a mű teljes szövege: https://www.delpher.nl/nl/boeken/view?coll=boeken&identifier=MMKB06:000002670 Letöltés ideje: 2021.12.07.
[2] Utam a históriához. In: Hogyan határozza meg a történelem a jelent? : válogatott írások (1915-1943) / Huizinga, Johan. [Budapest]: Typotex, [2015]. p. 202-242.
[3] Székfoglaló előadását Történelmi életideálok címmel tartotta (Történelmi életideálok. In: Hogyan határozza meg a történelem a jelent? : válogatott írások (1915-1943) / Huizinga, Johan. [Budapest]: Typotex, [2015]. p. 12-38.
[4] HUIZINGA, Johan (1872-1945). In: Biografisch Woordenboek van Nederland (http://resources.huygens.knaw.nl/bwn1880-2000/lemmata/bwn1/huizinga ) Letöltés ideje: 2021.12.03.
[5] Hogyan határozza meg a történelem a jelent? : válogatott írások (1915-1943) / Huizinga, Johan. [Budapest]: Typotex, [2015]. 247 p. OGYK jelzet: 907.571, illetve A holnap árnyékában: Korunk kulturális bajainak diagnózisa / Huizinga, Johan. Budapest: Windsor, 1996 OGYK jelzet: 551.602
[6] Erasmus / Huizinga, Johan. Budapest : Európa, 1995. 418, [1] p. (Mérleg) OGYK-jelzet: 550.354
[7] Hollandia kultúrája a tizenhetedik században / Huizinga, Johan. Budapest: Osiris, 2001. 122, [1] p. OGYK- jelzet: KK IV/2605
[8] A középkor alkonya: az élet, a gondolkodás és a művészet formái Franciaországban és Németalföldön a XIV. és XV. században / Huizinga, Johan. Budapest: Magyar Helikon, 1976. 327 p., 99 t. Jelzet: KK IV/6804
[9] Huizinga és „A világirodalom története”. In: Huizinga magyar barátai: Johan Huizinga magyar recepciója a harmincas-negyvenes években: tanulmányok / Balogh Tamás. Budapest: Eötvös Loránd Tudományegyetem Eötvös K., cop. 2002. 161, [2] p. p. 95-110.
[10] Csé E.-ről. Cs. Szabó László főiskolai előadásai Erasmusról (1946/47). In: Huizinga Noster. In: Huizinga Noster: filológiai tanulmányok J. Huizinga magyar recepciójáról / Balogh Tamás. Budapest: Károli Gáspár Református Egyetem: L'Harmattan, 2017. 146, [6] p. (Károli könyvek. Németalföldi Műhely, Monográfia). p. 123-140.
[11] Huizinga Noster. In: Huizinga Noster : filológiai tanulmányok J. Huizinga magyar recepciójáról / Balogh Tamás. Budapest: Károli Gáspár Református Egyetem: L'Harmattan, 2017. 146, [6] p. (Károli könyvek. Németalföldi Műhely, Monográfia). p. 9-19.
[12] Ezzel kapcsolatban lásd: Balogh Tamás: Mélyenszántó Gondolat és Hűséges Megemlékezés. Johan Huizinga és Szerb Antal Huizinga-monográfiájáról. In: Balogh Tamás: A holland látóhatár. Budapest, Typotex, 2009. p. 43-65.
[13] Huizinga – újratöltve (Beszélgetés Balogh Tamással A középkor alkonya új magyar fordításáról) Monostori Tibor interjúja, 2021.02.25. In: 1749.hu (https://1749.hu/flow/interju/huizinga-ujratoltve-interju-balogh-tamassal-a-kozepkor-alkonya-uj-magyar-forditasarol.html ) Letöltés ideje: 2021.12.06.
[14] Magyarul „Semlegesség és szabadság, igazság és műveltség”.
[15] Huizinga 1939, p. 9-10.
[16] Huizinga 1939, p. 10.
[17] Huizinga 1939, p. 14-15.
[18] Huizinga 1939, p. 16.
[19] Huizinga 1939, p. 17.
[20] Huizinga 1939, p. 21-22.
[21] Huizinga 1939, p. 25.
![Címer](https://konyvtar.parlament.hu/o/ogyk-theme/images/footer_crest.png)